RASPRAVA O REZOLUCIJI O SRBIJI: EU ljuta zbog zajedničke vežbe Srbije i Rusije
Evropski parlament u Rezoluciji o Srbiji, o kojoj raspravlja danas a treba da glasa sutra, poziva na što skorije otvaranje ključnih poglavlja 23 i 24 u pregovorima o članstvu sa EU, pozdravlja napredak u normalizaciji odnosa Beograda i Prištine i ohrabruje Srbiju da nastavi ekonomske reforme. Rezolucijom, čiji je autor izvestilac za Srbiju Dejvid Mekalister, pozdravlja se napredak u normalizaciji odnosa Beograda i Prištine i vlasti pozivaju da u potpunosti i blagovremeno primene do sada postignute sporazume, uz napomenu da je to jedan od uslova za pristupanje Srbije EU. U finalnom nacrtu dokumenta, u koji se imao uvid, Srbija se poziva da nastavi sa sistematskim i ekonomskim reformama, obezbedi da rad sudija, tužilaca i medija bude oslobođen političkog uticaja i pojača napore u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije. U dokumentu se pozdravlja otvaranje poglavlja 32 i 35 i posvećenost Srbije evropskim integracijama, kao i mere kojima se Srbija priprema za pregovore o članstvu sa EU i akcioni planovi za poglavlja 23 i 24, koja se tiču osnovnih prava. Izražava se nada da bi i poglavlja 23 i 24 mogla biti otvorena već početkom 2016. godine, budući da su presudna za reforme u pravosuđu. U dokumentu se ističe i da su pregovori o poglavlju 35, koje obuhvata normalizaciju odnosa s Prištinom, od bitnog značaja za napredovanje Srbije ka EU i da je puna normalizacija odnosa važan uslov za ulazak Srbije u Uniju. Pozdravlja angažovanje Srbije u normalizaciji odnosa sa Kosovom i ističe volja Beograda da do kraja sprovede sporazume o Zajednici srpskih opština, telekomunikacijama, energetici i mostu u Kosovskoj Mitrovici. Beograd i Priština se, takođe, pozivaju da se uzdrže od negativne retorike i učine napredak u punoj primeni već postignutih sporazuma. Pozdravlja se i napor privrednih komora Srbije i Kosova u normalizaciji odnosa. U rezoluciji se izražava nada da neuspeh kandidature Kosova za članstvo u Unesko neće ugroziti dijalog. Poslanici se osvrću i na potrebu da Srbija učini veći napor i progresivno uskladi svoju spoljnu i bezbednosnu politiku sa politikom EU, uključujući i odnos sa Rusijom, a konstatuju da je sprovođenje zajedničkih vežbi Rusije i Srbije za žaljenje. Dokumentom se takođe ističe i značaj konstruktivnog pristupa srpske vlade regionalnoj saradnji i naglašava konstruktivna uloga naše zemlje u "Berlinskom procesu". Srbija je pohvaljena i za konstruktivan pristup u rešavanju migrantske krize, a u rezoluciji se dodaje da je Srbija partner EU od suštinskog značaja i pomoći na Balkanu i da je otuda neophodno da joj EU obezbedi sredstva i adekvatnu finansijsku pomoć, te poziva da poveća svoje kapacitete prihvata migranta. Evropski parlamentarci pozdravljaju usvajanje zakona o radu, smanjenje budžetskoj deficita i poboljšanje poslovnog okruženja, a srpske vlasti se podstiču da poboljšaju investicionu klimu i smanje razlike među delovima Srbije. Vlasti se pozivaju i da osiguraju zaštitu stranog ulaganja i, uz priznanje da postoji napredak u restrukturiranju javnih preduzeća, naglašava se važnost transparentnog privatizacionog procesa. U rezoluciji se naglašava da sudstvo mora biti nezavisno od političkog uticaja. Dodaje se i da su korupcija i organizovani kriminal široko rašireni i u regionu i da predstavljaju prepreku za demokratski, socijalni i ekonomski razvoj Srbije. U rezoluciji se navodi da je progres napravljen u borbi protiv korupcije, ali da i dalje na tome treba raditi. Takođe, naglašava se značaj organizacija civilnog sektora. Vlasti se pozivaju i da Zaštitniku građana omoguće punu političku i administrativnu podršku i da se "uzdrže od toga da ombudsmana izlažu neopravdanoj kritici". Pozdravlja se adekvatan pravni i institucionalni okvir za zaštitu ljudskih prava i sloboda, ali se prmećuje da ima još nedostataka u vezi sa implementacijom, posebno kad je reč o ranjivim grupama, poput osoba sa invaliditetom, pripadnika LGBT populacije. Srbija se ohrabruje i da što pre usvoji zakon o nacionalnim manjinama, kao i da se učine konkretne mere kako bi se poboljšao položaj Roma. Poslanici izražavaju i zabrinutost što nije došlo do napretka u pogledu slobode izražavanja i slobode medija i sa zabrinutošću primećuju stalan politički pritisak koji potkopava slobodu medija što dovodi do rastuće autocenzure. Spoljnopolitički odbor EP je nedavno, inače, usvojio predlog rezolucije sa 50 glasova za, dva glasa protiv i četiri uzdržana.
Bonus video
Molimo Vas da donacijom podržite rad
portala "Pravda" kao i TV produkciju.
portala "Pravda" kao i TV produkciju.
Donacije možete uplatiti putem sledećih linkova:
PAŽNJA:
Sistemom za komentarisanje upravlja kompanija Disqas. Stavovi izneseni u komentarima nisu stavovi portala Pravda.
Sistemom za komentarisanje upravlja kompanija Disqas. Stavovi izneseni u komentarima nisu stavovi portala Pravda.
Kolumne
Vučje vreme: ode Vuk – živeo Vul(e)in i Vučela!
Pravo na pravdu – Ima li pravde – Nepravdom protiv pravde
Slobodan Antonić: Lambros i 1.300 kaplara
Mislim da su Srbija kao zemlja i Srbi kao narod jedan istinski fenomen. Nema naroda na plan...
Liberalna ideologija pokorava "Harli Dejvidson", ali pada u Bugarskoj
Bugari su iznenadili. Predsednik Rumen Radev potpisao je zakon koji zabranjuje propagandu L...