По његовим речима, Здружена команда саветује земље Алијансе о питањима заштите инфраструктуре као одговор на цурење гасовода „Балтиконектор“ и оштећење каблова између Естоније и Финске, као и Естоније и Шведске. Чланице НАТО размењују обавештајне информације о стању инфраструктуре.
„Постоје добро разрађена средства, предвиђена за напад на ту инфраструктуру. Неке земље имају могућност да утичу на њу са велике удаљености, са друге стране света“, рекао је Хенри.
Према писању портала, око 95 одсто свих података у свету преноси се преко подморских каблова, од којих најстарији повезују САД и Канаду са европским земљама. С времена на време, рибарски и комерцијални бродови оштећују те каблове. Међутим, аутор чланка истиче да оштећење подморске инфраструктуре може бити узроковано и намерним радњама, као што је, вероватно, био случај са руским гасоводима „Северни ток 1“ и „Северни ток 2“.
„Балтиконектор“ пружа се дном Балтичког мора између Естоније и Финске. Гасовод је обуставио рад у ноћи 8. октобра. Фински оператер „Гасгрид Финланд“ рекао је да гасовод не ради због могућег цурења. Фински председник Саули Ниинисте изјавио је да је оштећење на гасоводу вероватно резултат спољашњег утицаја.
Нема даље – Време је да Украјина склопи мир
Извор: rs.sputniknews. com